Artikkeli:
Vaasan kaupunginhallitus keskusteli maanantaina Vaasan ja Ukrainan Hersonin välisen yhteistyösopimuksen edistämisestä. Tämä on osa kaupungin pyrkimyksiä laajentaa kansainvälistä yhteistyötään.
Vaasa suunnittelee tarjoavansa pakolaisille 80 kuntapaikkaa ensi vuonna. Tämä jakautuu siten, että 20 paikkaa on varattu kiintiöpakolaisille, 20 oleskeluluvan saaneille turvapaikanhakijoille ja 40 tilapäistä suojelua saaville. Kaupunginhallitus keskusteli maanantaina näiden paikkojen ilmoittamisesta ELY-keskukselle.
Vaasassa on tänä vuonna ollut tarjolla 100 kuntapaikkaa pakolaisille, mutta marraskuun loppuun mennessä vain 21 paikkaa oli käytetty. Kiintiöpakolaisprosessi on ollut hitaampi kuin odotettiin, ja tänä vuonna Vaasaan saapuneet pakolaiset ovat itse asiassa vuoden 2022 pakolaisia.
H2: Hersonista ystävyyskaupunki?
Vaasan ja Ukrainan Hersonin yhteistyösopimuksen suunnitelmat ovat edenneet. Maanantaina kaupunginhallitus hyväksyi ehdotuksen uudesta ukrainalaisesta ystävyyskaupungista.
Hersonin kanssa on valmisteltu yhteistyösopimus, joka tukee yhteistyötä useilla eri aloilla. Yhteistyön teemat ovat kestävä kehitys, nuoriso, koulutus ja tiede, kulttuuri ja urheilu sekä hallinto ja demokratia.
Vaasalla on jo kymmenen ystävyyskaupunkia ympäri maailmaa. Ystävyyskaupunkitoiminta on vanhin jatkuva kansainvälisen yhteistyön muoto kuntien ja niiden asukkaiden välillä.
H2: Kirjoittajan kommentti
Mirva Ekman, artikkelin kirjoittaja, kommentoi: ”Vaasan kaupungin aktiivinen rooli kansainvälisessä yhteistyössä ja pakolaisten auttamisessa on merkittävä. Yhteistyösopimus Hersonin kanssa ja pakolaisille tarjottavat kuntapaikat ovat konkreettisia esimerkkejä tästä.”
H2: Johtopäätös
Vaasan kaupungin pyrkimykset laajentaa kansainvälistä yhteistyötään ja auttaa pakolaisia ovat merkittäviä. Kaupungin aktiivisuus näissä asioissa osoittaa sen sitoutumista kansainväliseen solidaarisuuteen ja ihmisoikeuksien kunnioittamiseen.
![](https://elamakerta.com/wp-content/uploads/2023/11/photo_2023-11-14_13-22-28.jpg)
Varhainen Elämä: Kirsi Merenkulkija syntyi aurinkoisena kevätpäivänä Helsingissä. Jo varhain hän osoitti kiinnostusta sanojen voimaan ja kirjallisuuteen. Hänen vanhempansa tukivat hänen intohimoaan lukemalla satuja ja klassikoita yhdessä, luoden perustan, joka ruokki Kirsin kasvavaa kuvitusta ja mielikuvitusta.