Artikkeli:
Lappeenranta tutkii kansainvälisen koulun tarvetta
Lappeenrannan kaupunki on aloittanut selvityksen kansainvälisen koulun perustamisen tarpeellisuudesta. Selvitys valmistuu syyskuun puoliväliin mennessä, ja sen tulokset otetaan huomioon kaupungin talousarvion valmistelussa.
Konsulttiyhtiö suorittaa selvityksen kaupungin toimeksiannosta. Yhtiön tehtävänä on tutkia muun muassa päiväkoti- ja peruskouluikäisten lasten vanhempien kiinnostusta kansainvälistä koulutusta kohtaan. Lisäksi se kartoittaa maakunnan merkittävien toimijoiden, kuten yliopiston ja yrittäjien, näkemyksiä.
Selvityksessä otetaan huomioon myös kansainvälisen koulun hyödyt ja kustannukset. Kaupunki ottaa selvityksen johtopäätökset huomioon syksyllä alkavassa kaupungin talousarvion valmistelussa.
Ehdotus kansainvälisestä koulusta tuli LUT-yliopistolta
LUT-yliopisto esitti ehdotuksen kansainvälisen koulun perustamisesta. Yliopisto haluaa palkata kansainvälisiä huippuosaajia, ja englanninkielinen koulu voi olla perheellisille työntekijöille ratkaiseva tekijä.
Lappeenrannan kaupungin mukaan myös Saimaan ammattiopisto Sampossa ja LAB-ammattikorkeakoulussa opiskelee kansainvälisiä opiskelijoita, jotka asuvat kaupungissa perheineen. Lappeenrannassa asuu tällä hetkellä noin 7 000 muuta kuin suomea äidinkielenään puhuvaa asukasta.
Lappeenrannan Kesämäen koulussa on jo englanninkieliset luokat, mutta kaupungin saaman palautteen mukaan ne eivät riitä sellaisenaan. Kaupunki ei kuitenkaan halua heikentää Kesämäen koulun kieliluokkien toimintaedellytyksiä, vaikka kansainvälisen koulun perustamiseen päädyttäisiin.
Kirjoittajan kommentti
Riitta Väisänen, artikkelin kirjoittaja, kommentoi: ”Lappeenrannan kaupungin selvitys kansainvälisen koulun tarpeesta on tärkeä askel kohti monikulttuurisempaa ja kansainvälisempää koulutusta. Se voi myös houkutella lisää kansainvälisiä huippuosaajia kaupunkiin.”
![](https://elamakerta.com/wp-content/uploads/2023/11/photo_2023-11-14_13-22-28.jpg)
Varhainen Elämä: Kirsi Merenkulkija syntyi aurinkoisena kevätpäivänä Helsingissä. Jo varhain hän osoitti kiinnostusta sanojen voimaan ja kirjallisuuteen. Hänen vanhempansa tukivat hänen intohimoaan lukemalla satuja ja klassikoita yhdessä, luoden perustan, joka ruokki Kirsin kasvavaa kuvitusta ja mielikuvitusta.